![](https://lr-revision.se/app/uploads/sites/73/2024/06/lr-nya-regler-for-beskattning-av-delagare-i-famansforetag-scaled-2500x1500.jpg)
Nya regler för beskattning av delägare i fåmansföretag
En statlig utredning har lagt fram förslag som innebär förenklingar och förbättringar i reglerna om beskattning av utdelning och vinst vid försäljning av aktier i ett fåmansbolag. Det är ett utredningsförslag och innan det blir en klar lagstiftning kommer förslaget att bearbetas och kan förändras. Reglerna föreslås börja gälla den 1 januari 2026.
Beskattning av utdelning
De nuvarande reglerna för beskattning av utdelning förändras. För alla företag införs ett grundbelopp för utdelning som ersätter både den nuvarande förenklingsregeln och huvudregeln. Det föreslagna grundbeloppet är fyra inkomstbasbelopp (idag drygt 300 000 kr). Detta innebär en höjning som framför allt innebär en ökning för de minsta bolagen med ungefär 100 000 kr jämfört med den nuvarande förenklingsregeln.
För företag med anställda är det enligt dagens regler ofta fördelaktigt att räkna ut löneunderlag. Nuvarande regler innebär att anställdas löner får läggas till grund för utdelning förutsatt att ägaren tar ut en viss ägarlön. Löneunderlagsreglerna kommer att finnas kvar men förenklas och delvis försämras. Underlaget föreslås fortfarande bli 50 procent av löneunderlaget. Minimilönen för att få tillämpa regeln föreslås bli åtta inkomstbasbelopp (drygt 600 000 kr) och detta belopp ska alltid räknas av lönesumman i bolaget.
Effekten av denna regel är att ägarlöner, beräknade på ett schabloniserat sätt, inte längre får ligga till grund för löneunderlaget. Formeln för beräkning av löneunderlaget per delägare blir 50 procent av lönesumma x ägarandel minskat med åtta inkomstbasbelopp. Summan vid beräkningen kan bli lägst 0 kr och högst 50 inkomstbasbelopp egen lön (drygt 3,8 miljoner). Lönesumman kommer att fördelas ut bland samtliga aktier. Detta innebär att samtliga delägare i företag som anställer kan få del av löneunderlaget oavsett ägarandel och eget löneuttag.
För kapitalintensiva företag, särskilt om de existerade före millennieskiftet har det varit fördelaktigt att lägga ett kapitalunderlag till grund för utdelningen. Utredningen föreslår att dessa regler avskaffas.
Många delägare tar inte ut utdelning varje år. Det kommer även i fortsättningen att finnas en möjlighet att spara utdelning. Till skillnad från dagens system kommer det sparade utdelningsutrymmet inte att räknas upp med någon ränta. En viss ränteberäkning finns kvar för ägare som investerat mer än 100 000 kr i bolaget.
Beskattning av reavinst vid försäljning av aktier
Regler om beskattning av reavinst vid försäljning av aktier föreslås vara kvar. Reglerna innebär att reavinst upp till ett omkostnadsbelopp beskattas som inkomst av kapital, överskjutande som lön upp till ett takbelopp och delar som överstiger takbeloppet beskattas som inkomst av kapital. Takbeloppet för beskattning av inkomst av tjänst blir samma för både utdelning och reavinst. Enligt förslaget blir taket 90 Inkomstbasbelopp (drygt 6,9 miljoner kr), vilket är samma tak som idag gäller för utdelning.
Reglernas omfattning m.m.
En stor del av svårigheterna i att tillämpa dagens regler ligger i att avgöra om reglerna är tillämpliga eller inte. Det har under åren utvecklats en omfattande rättspraxis. Utredningen föreslår inte några mer omfattande förändringar utan lagförslagen syftar till att kodifiera den praxis som vuxit fram.
Närståendekretsen, dvs vilka släktingar som också omfattas av reglerna, föreslås bli snävare. Enligt förslaget kommer syskon, syskons make och syskons barn inte längre att räknas som närstående. Detta kan vara till både fördel och nackdel för enskilda företag och delägare.
För att underlätta generationsskiften m.m. infördes för ett antal år sedan regler som kombinerades med olika tidsgränser. Detta gäller t.ex. vilka aktier som anses vara kvalificerade eller inte och om en person anses bedriva samma eller likartad verksamhet vilka båda har betydelse för om reglerna är tillämpliga eller inte. Enligt dagens regler tittar man på förhållandena under beskattningsåret och de fem föregående åren. Utredningen föreslår att tiden istället ska vara beskattningsåret och de fyra föregående åren.
Källa: SOU 2024:36 Förenkla och förbättra